Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія: Історія
type: channel
description: Спеціальність: 011 – Історія та археологія Фахова реєстрація (категорія «Б»): Наказ МОН України № 220 від 21.02.2024 р. (додаток 4) Періодичність: 2 рази на рік ISSN (Print) 2307-7778
publisher: Publishing house "Helvetica"
language: uk-UA
publication name: Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія: Історія
issn: 2307-7778
items: ГОРОДИЩА ТА НЕКРОПОЛІ ЛІВОБЕРЕЖЖЯ КИЇВСЬКОЇ РУСІ ЯК АРХЕОЛОГІЧНІ МАРКЕРИ ПРОТОМІСЬКИХ УТВОРЕНЬ
items: ГАЗЕТА «DZIENNIK URZĘDOWY WOJEWÓDZTWA TARNOPOLSKIEGO» ЯК ДЖЕРЕЛО ВИВЧЕННЯ ІСТОРІЇ ВОЄВОДСЬКОГО УПРАВЛІННЯ В ТАРНОПОЛІ (1921)
items: РЕГІОНАЛЬНИЙ ВИМІР АДАПТАЦІЇ ДЕПОРТОВАНИХ З ПОЛЬЩІ УКРАЇНЦІВ У СВІТЛІ НОВІТНІХ ІСТОРІОГРАФІЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
items: ФОРМУВАННЯ ДЕРЖАВНИХ І МИТНИХ КОРДОНІВ ДРУГОЇ РЕЧІ ПОСПОЛИТОЇ: МІЖНАРОДНО-ПОЛІТИЧНИЙ ТА ЕКОНОМІЧНИЙ КОНТЕКСТ (1918–1922 РР.)
items: ДІЯЛЬНІСТЬ ІІ ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ ЧОЛОВІЧОЇ ГІМНАЗІЇ ІМЕНІ ЮЛІУША СЛОВАЦЬКОГО В МІЖВОЄННИЙ ПЕРІОД (ЗА МАТЕРІАЛАМИ ДЕРЖАВНОГО АРХІВУ ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ)
items: ВИДАННЯ З БІБЛІОТЕКИ БІЛОЦЕРКІВСЬКОЇ ЖІНОЧОЇ ГІМНАЗІЇ У ФОНДАХ НБУВ: ІСТОРІЯ ПОБУТУВАННЯ ТА СУЧАСНИЙ СТАН
items: «ВІДЛИГА» КРІЗЬ ПРИЗМУ ЗАЛУЧЕНОСТІ ГРОМАДСЬКОСТІ ДО МІЖДЕРЖАВНИХ ВІДНОСИН (НА МАТЕРІАЛАХ УКРАЇНСЬКОГО ТОВАРИСТВА ДРУЖБИ ТА КУЛЬТУРНОГО ЗВ’ЯЗКУ З ЗАРУБІЖНИМИ КРАЇНАМИ)
items: ДИСЛОКАЦІЯ І ПЕРЕМІЩЕННЯ ПІДРОЗДІЛІВ РОСІЙСЬКОЇ ОКУПАЦІЙНОЇ АРМІЇ У ТЕРНОПОЛІ ПІД ЧАС ПЕРШОЇ СВІТОВОЇ ВІЙНИ (1916–1917 РР.)
items: ПИТАННЯ ВИХОВАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОЛОДІ У ПРАЦЯХ О. ТИСОВСЬКОГО
items: КАРПАТСЬКИЙ РЕГІОН ПЕРІОДУ ПЕРШОЇ СВІТОВОЇ ВІЙНИ В ІСТОРИЧНІЙ БЕЛЕТРИСТИЦІ (НА ПРИКЛАДІ РОМАНУ Д. МЕЙСОНА “ЗИМОВИЙ СОЛДАТ”)
items: УКРАЇНСЬКА ГОЛОВНА ВИЗВОЛЬНА РАДА: СТРУКТУРА, ПОЛІТИЧНА ПРОГРАМА
items: БАБИНСЬКА РЕСПУБЛІКА ЯК АЛЬТЕРНАТИВНЕ СОЦІОКУЛЬТУРНЕ УТВОРЕННЯ РАННЬОМОДЕРНОГО ЧАСУ: ПАРОДІЙНІСТЬ І САРМАТИЗМ (ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ТА УКРАЇНСЬКИЙ КОНТЕКСТИ)
items: ПОЛІТИЧНІ ТРАНСФОРМАЦІЇ В УГОРЩИНІ У 1932–1936 РОКАХ: ФОРМУВАННЯ УРЯДУ ДЮЛИ ҐЕМБЕША
items: НАРИС РОЗВИТКУ АЛЬТЕРНАТИВНОЇ МУЗИКИ ТЕРНОПОЛЯ ЯК КОНТРКУЛЬТУРИ МІСТА 1991–2014 РР.
items: ІНСТИТУЦІЙНІ МЕХАНІЗМИ ІНФОРМАЦІЙНОЇ СТРАТЕГІЇ РОСІЙСЬКОЇ ФЕДЕРАЦІЇ ЩОДО УКРАЇНИ (2000–2013): ДИСКУРСИВНА ПІДГОТОВКА АГРЕСІЇ
items: СУСПІЛЬНІ НАСТРОЇ НАСЕЛЕННЯ ВОЛИНСЬКОЇ ГУБЕРНІЇ У ПЕРІОД ПЕРШОЇ СВІТОВОЇ ВІЙНИ

ГОРОДИЩА ТА НЕКРОПОЛІ ЛІВОБЕРЕЖЖЯ КИЇВСЬКОЇ РУСІ ЯК АРХЕОЛОГІЧНІ МАРКЕРИ ПРОТОМІСЬКИХ УТВОРЕНЬ
type: item
description: У статті розглянуто проблему урбанізації Київської Русі та специфіку поселенських структур Дніпровського Лівобережжя XI–XII ст. Мета статті – з’ясувати причини виникнення та занепаду протоміських центрів (Гочево, Горналь, Зелений Гай, Липове) у контексті міжнародної торгівлі. Методологія дослідження ґрунтується на археологічному, історико-порівняльному та типологічному аналізі матеріалів городищ, селищ і некрополів, а також на вивченні писемних джерел щодо торговельних привілеїв. Наукова новизна полягає у встановленні того, що зазначені поселення були протомістами, функціонування яких безпосередньо залежало від державної підтримки сухопутного шляху Булгар–Київ. Виявлено, що їхній розквіт у XI – першій половині XII ст. був зумовлений торговельними договорами часів Володимира Святославича, а занепад – не військовим знищенням, а політичною дестабілізацією маршруту. Висновки. У результаті дослідження з’ясовано, що лівобережні протоміста становлять «тупикову» лінію урбанізації, орієнтовану на транзитний капітал без стабільних зв’язків із сільською округою. Їхня загибель у середині XII ст. стала наслідком суперництва між Володимиро-Суздальським князівством та Волзькою Булгарією. Доведено, що процес містоутворення був нелінійним, а відсутність внутрішньої економічної бази робила такі центри вразливими до змін геополітичної кон’юнктури
creator: Богдан БАРАН
creator: Володимир КІЦАК
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 8
ending page: 14
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.1

ГАЗЕТА «DZIENNIK URZĘDOWY WOJEWÓDZTWA TARNOPOLSKIEGO» ЯК ДЖЕРЕЛО ВИВЧЕННЯ ІСТОРІЇ ВОЄВОДСЬКОГО УПРАВЛІННЯ В ТАРНОПОЛІ (1921)
type: item
description: Метою статті є з’ясування інформаційного потенціалу газети «Dziennik Urzędowy Województwa Tarnopolskiego» як важливого джерела у вивченні історії воєводського управління в Тарнополі (1921). Методологія дослідження ґрунтується на принципах історизму та міждисциплінарного підходу; у роботі застосовано історико-генетичний, історико-типологічний та історико-системний методи, а також методи джерелознавчої критики й контент-аналізу. Наукова новизна дослідження полягає в тому, що проаналізовано зміст газети «Dziennik Urzędowy Województwa Tarnopolskiego», офіційного часопису Тарнопільського воєводства. Введено до наукового обігу публікації 1921 р., що презентують факти та події з історії воєводського управління в Тарнополі. У результаті проведеного дослідження зроблено висновки. Газета «Dziennik Urzędowy Województwa Tarnopolskiego» – видання урядової територіальної адміністрації в Тарнопільському воєводстві, що відображало політику польської влади в період Другої Речі Посполитої. У газеті висвітлено закони й постанови центральної адміністрації у Варшаві, розпорядження та звернення тарнопільського воєводи. Презентовано відомості про створення та функціонування воєводського управління в Тарнополі у 1921 р., систематизовано офіційні дані щодо його департаментів, відділів, керівників. Статті в місячнику «Dziennik Urzędowy Województwa Tarnopolskiego» містять інформацію про діяльність воєводи, процедуру ухвалення управлінських рішень, критерії відбору службовців на державні посади, а також відображають різноманітні аспекти соціокультурного життя регіону та міста Тарнополя як адміністративного центру в період Другої Речі Посполитої. Таким чином, це видання донині залишається унікальним джерелом знань з історії воєводського управління в Тарнополі, специфіки державного врядування Польської республіки на теренах Східної Галичини в 1921 р.
creator: Надія БІЛИК
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 15
ending page: 21
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.2

РЕГІОНАЛЬНИЙ ВИМІР АДАПТАЦІЇ ДЕПОРТОВАНИХ З ПОЛЬЩІ УКРАЇНЦІВ У СВІТЛІ НОВІТНІХ ІСТОРІОГРАФІЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
type: item
description: У статті здійснено комплексний аналіз сучасного стану вивчення проблеми депортації українського населення з Польщі до УРСР у 1944–1946 роках крізь призму регіональних особливостей адаптації та соціально-економічних наслідків. Методологія дослідження ґрунтується на поєднанні загальнонаукових методів (аналізу, синтезу, порівняння, узагальнення) та спеціально-історичних (історико-генетичного, історико-порівняльного, проблемно-хронологічного), а також міждисциплінарного підходу із залученням інструментарію соціології, демографії, етнології та усної історії. Обґрунтовано, що попри значну увагу дослідників до політико-правових аспектів Люблінської угоди та демографічних параметрів переселення, питання довгострокової інтеграції депортованих у нових суспільно-економічних умовах, особливо на рівні окремих областей, залишаються фрагментарно висвітленими. Проаналізовано внесок новітніх студій, зокрема мікроісторичних досліджень, які уможливлюють реконструкцію повсякденного досвіду переселенців. Окрему увагу приділено історіографічному дискурсу навколо термінологічного визначення подій та методологічним підходам до вивчення трансформації етнокультурної ідентичності лемків, надсянців, бойків та холмщаків. Висновок зроблено про необхідність подальшого заглиблення в регіональну специфіку адаптаційних процесів на основі залучення неопублікованих архівних джерел та матеріалів усної історії
creator: Юлія БОДНАРЧУК
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 22
ending page: 29
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.3

ФОРМУВАННЯ ДЕРЖАВНИХ І МИТНИХ КОРДОНІВ ДРУГОЇ РЕЧІ ПОСПОЛИТОЇ: МІЖНАРОДНО-ПОЛІТИЧНИЙ ТА ЕКОНОМІЧНИЙ КОНТЕКСТ (1918–1922 РР.)
type: item
description: Мета статті – аналіз формування державних і митних кордонів Другої Речі Поспо- литої, з’ясування міжнародно-політичних та економічних засад їх функціонування, а також визна- чення ролі кордонів як інструменту забезпечення державного суверенітету, економічного захисту та контролю безпеки у 1918–1922 рр. Методологія дослідження ґрунтується на принципах істо- ризму, об’єктивності, системності та комплексності, що передбачає розгляд процесів формування повоєнної системи безпеки, становлення державних і митних кордонів Другої Речі Посполитої у кон- кретних історичних умовах міжвоєнного періоду. Використання історико-генетичного методу дало змогу з’ясувати передумови та особливості формування системи безпеки і процесу організації дер- жавних та митних кордонів. Історико-системний підхід дозволив розглянути державні та митні кордони як важливий елемент загальної системи безпеки держави, що включала політичні, військові та економічні складові. Історико-порівняльний метод застосовано для виявлення спільних і відмінних рис у функціонуванні прикордонних і митних структур на різних етапах розвитку держави. Істори- ко-правовий метод сприяв аналізу нормативно-правових актів та міжнародних договорів, які визна- чали правові засади встановлення та охорони кордонів. Проблемно-хронологічний метод забезпечив послідовне висвітлення досліджуваних процесів у межах 1918–1922 рр. Використання методів аналізу та синтезу дозволило узагальнити джерельний матеріал, визначити основні тенденції та закономір- ності формування державних і митних кордонів як складової системи безпеки Другої Речі Посполитої. Наукова новизна дослідження полягає у комплексному аналізі повоєнної системи безпеки у контек- сті формування державних і митних кордонів Другої Речі Посполитої як взаємопов’язаних складових забезпечення державного суверенітету та економічного захисту. Визначено основні чинники, що впли- вали на формування повоєнної системи безпеки, зокрема міжнародно-правові рішення, геополітичну ситуацію та вн…
creator: Тетяна БРОСЛАВСЬКА
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 30
ending page: 41
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.4

ДІЯЛЬНІСТЬ ІІ ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ ЧОЛОВІЧОЇ ГІМНАЗІЇ ІМЕНІ ЮЛІУША СЛОВАЦЬКОГО В МІЖВОЄННИЙ ПЕРІОД (ЗА МАТЕРІАЛАМИ ДЕРЖАВНОГО АРХІВУ ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ)
type: item
description: Мета статті полягає у комплексній реконструкції діяльності ІІ Тернопільської державної чоловічої гімназії імені Юліуша Словацького в міжвоєнний період на основі матеріалів Державного архіву Тернопільської області (ф. 151). Дослідження спрямоване на з’ясування організаційно-правових засад функціонування закладу, особливостей навчально-виховного процесу, кадрового забезпечення, соціально-демографічного складу учнівства та ролі гімназії в освітньому просторі Тернопільського воєводства у складі Другої Речі Посполитої. Методологія дослідження ґрунтується на принципах історизму, наукової об’єктивності та системності. У роботі використано проблемно-хронологічний, структурно-функціональний, просопографічний та мікроісторичний методи. Аналіз «Головних протоколів іспитів зрілості», «Послужних списків» і звітної документації дозволив поєднати інституційну історію з елементами соціальної історії освіти. Застосування порівняльного підходу дало можливість співвіднести локальні практики функціонування гімназії із загальнодержавною освітньою політикою міжвоєнної Польщі. Наукова новизна полягає у здійсненні цілісного дослідження діяльності ІІ Тернопільської гімназії на основі малозалучених архівних джерел, що дозволило реконструювати повсякденні механізми функціонування державного навчального закладу воєводського центру. Уперше комплексно проаналізовано екзаменаційні практики, соціальний та конфесійний склад учнів, кадрову політику й ступінь державного контролю за освітнім процесом. Доведено, що гімназія поєднувала традиції австрійської класичної школи з новими імперативами польської освітньої уніфікації. Висновки. Установлено, що гімназія функціонувала як структурно впорядкований елемент централізованої освітньої системи, з чіткою адміністративною вертикаллю та нормативною регламентацією всіх аспектів діяльності. Навчальний процес зберігав гуманітарну спрямованість із домінуванням класичних мов і філософії, що підкреслювало елітарний характер освіти. Соціально-демографічний аналіз …
creator: Степан ВАСИЛИШИН
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 42
ending page: 50
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.5

ВИДАННЯ З БІБЛІОТЕКИ БІЛОЦЕРКІВСЬКОЇ ЖІНОЧОЇ ГІМНАЗІЇ У ФОНДАХ НБУВ: ІСТОРІЯ ПОБУТУВАННЯ ТА СУЧАСНИЙ СТАН
type: item
description: Метою дослідження є історія створення та розвитку бібліотеки Білоцерківської жіночої гімназії, аналіз її книжкового фонду, що зберігається в Національній бібліотеці України імені В. І. Вернадського, а також визначення наукової та культурно-освітньої цінності навчальних і художніх видань установи. Методологічну основу дослідження становить комплекс загальнонаукових і спеціально-історичних методів. Історико-генетичний метод застосовано для реконструкції процесу створення та розвитку бібліотеки Білоцерківської жіночої гімназії та визначення етапів формування її фонду. Історико-системний підхід забезпечив розгляд бібліотеки як складової освітнього й культурного простору навчального закладу. Історико-типологічний метод використано для класифікації видань за тематикою та функціональним призначенням і встановлення структури книжкового зібрання. Наукова новизна дослідження полягає у введенні до наукового обігу документальних матеріалів щодо бібліотеки Білоцерківської жіночої гімназії та комплексній характеристиці збереженого у фондах НБУВ фрагмента її книжкового зібрання. Уперше здійснено системний аналіз кількісного та тематичного складу фонду, визначено його структуру, джерела комплектування та культурно-освітню цінність у контексті розвитку жіночої освіти кінця ХІХ – початку ХХ ст. Висновки. У результаті дослідження доведено, що взаємодія Білоцерківської жіночої гімназії, з підпорядкованою їй бібліотекою фактично повністю забезпечували освітні потреби учениць та викладачів установи. Визначено специфіку викладання в закладі та особливості формування фонду її бібліотеки. Встановлено, що бібліотека відігравала важливу роль у навчально-виховному процесі та була вагомим осередком культурно-освітнього життя вихованців закладу. Попит на книжкові видання на регіональному рівні відобразив соціальні та національні особливості читацького загалу, а наявність фонду іноземної літератури свідчила про високий освітній рівень запитів учениць і викладачів. Дослідження підтвердило, що бібл…
creator: Іванна ГУРЖІЙ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 51
ending page: 61
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.6

«ВІДЛИГА» КРІЗЬ ПРИЗМУ ЗАЛУЧЕНОСТІ ГРОМАДСЬКОСТІ ДО МІЖДЕРЖАВНИХ ВІДНОСИН (НА МАТЕРІАЛАХ УКРАЇНСЬКОГО ТОВАРИСТВА ДРУЖБИ ТА КУЛЬТУРНОГО ЗВ’ЯЗКУ З ЗАРУБІЖНИМИ КРАЇНАМИ)
type: item
description: Метою статті є визначення співвідношення нових напрямів та форм роботи громадської організації в добу «відлиги» з традиційними практиками, притаманними радянському тоталітаризму. Методологія дослідження ґрунтується на цивілізаційному підході до осмислення історичного процесу й доповнюється людиноцентричними підходами. У роботі використано як загальнонаукові принципи (об’єктивності, системності, аналізу), так і спеціально-історичні – порівняльно-історичний, історико-джерелознавчий тощо. Особливістю дослідження є його опертя на матеріали архівного фонду Українського товариства дружби та культурних зв’язків із зарубіжними країнами, значна частина яких вводиться до наукового обігу вперше. Наукова новизна зумовлена як розширенням джерельної бази, так і спробою обґрунтувати наявність соціальних та культурних трансформацій в українському суспільстві окресленого періоду. Висновки. Період «відлиги» досліджено крізь призму залучення громадськості до реалізації суспільно-політичних завдань, що сприяло формуванню суперечливого образу цього історичного етапу. З одного боку, зберігалася жорстка підпорядкованість партійним рішенням, домінування компартійної оптики у трактуванні внутрішніх і зовнішніх проблем, з іншого, – простежується прагнення до демонстрації «демократизації» радянського суспільства та посилення ролі громадськості
creator: Галина ДОКАШЕНКО
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 62
ending page: 70
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.7

ДИСЛОКАЦІЯ І ПЕРЕМІЩЕННЯ ПІДРОЗДІЛІВ РОСІЙСЬКОЇ ОКУПАЦІЙНОЇ АРМІЇ У ТЕРНОПОЛІ ПІД ЧАС ПЕРШОЇ СВІТОВОЇ ВІЙНИ (1916–1917 РР.)
type: item
description: Мета статті – дослідити особливості дислокації та переміщення підрозділів російської окупаційної армії на території Тернополя у 1916–1917 рр., виявити чинники, що визначали їх розташування та пересування, оцінити вплив військової присутності на місцеве населення і соціально-економічну ситуацію міста в умовах Першої світової війни. Методологія дослідження. У роботі застосовано комплекс методів, що дозволяє всебічно проаналізувати дислокацію та переміщення підрозділів російської окупаційної армії у Тернополі в 1916–1917 рр. Передусім використано історико-архівний підхід, який передбачав опрацювання військових донесень, наказів, карт дислокації тощо. Для встановлення послідовності подій та уточнення маршрутів переміщень застосовано хронологічний і порівняльний аналіз, що дозволив зіставити інформацію з різних джерел та оцінити її достовірність. Виявлено стратегічні й логістичні чинники, що визначали розташування військ. Системний підхід розглядав дислокацію та переміщення військ як частину військово-організаційної системи, що взаємодіяла з політичними, соціальними та економічними процесами в окупованому регіоні. Наукова новизна. У статті чи не вперше проаналізовано процеси дислокації та переміщення підрозділів росій- ської окупаційної армії на території Тернополя упродовж 1916–1917 рр., Систематизовано маршрути переміщень і встановлено взаємозв’язок між стратегічними рішеннями командування та соціально- економічними умовами міста. Дослідження дозволяє розширити розуміння впливу окупаційного режиму на повсякденне життя населення Тернополя та вносить нові дані у дослідження локальної історії Першої світової війни в західноукраїнському регіоні. Висновки. Дослідження дозволило встановити особливості дислокації та переміщення підрозділів російської окупаційної армії у Тернополі упродовж 1916–1917 рр. Виявлено, що розташування російських окупаційних військ визначалося стратегічними та логістичними чинниками, наявністю інфраструктури, транспортних шляхів та доступністю терито…
creator: Іван ЗУЛЯК
creator: Ярослав БОГДАН
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 71
ending page: 80
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.8

ПИТАННЯ ВИХОВАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОЛОДІ У ПРАЦЯХ О. ТИСОВСЬКОГО
type: item
description: Метою статті є всебічне дослідження поглядів Олександра Тисовського на виховання молоді, зокрема аналіз основних принципів його педагогічної концепції в контексті як пластового, так і сімейного виховання, а також визначення актуальності його ідей для сучасної української освітньої, виховної та сімейної практики. Методологія дослідження. Для досягнення мети статті застосовано комплексний підхід, що поєднує історико-педагогічний, системний, та компаративний методи дослідження. Історико-педагогічний метод дозволив простежити розвиток ідей Олександра Тисовського в контексті історичного періоду кінця XIX – початку XX століття, а також їх вплив на формування педагогіки національного виховання в Україні. За допомогою цього методу було проаналізовано основні праці Тисовського, листування та архівні матеріали. Аналіз документальних джерел включав вивчення наукових праць, публікацій, архівних документів, що стосуються діяльності Пласту та ідеології виховання молоді, а також сучасних досліджень педагогіки Тисовського. Системний підхід застосовано для комплексного розгляду педагогічної концепції Тисовського, з урахуванням її складових – пластового, сімейного, морально-етичного виховання, а також їх взаємозв’язку з сучасними освітніми процесами. Компаративний метод використовувався для порівняння ідей Тисовського з іншими педагогічними концепціями як українських, так і зарубіжних педагогів, що дозволило окреслити унікальність і актуальність його підходів. Метод аналізу та синтезу допоміг у структуризації отриманих даних, формуванні цілісної картини та логічному викладенні матеріалу. Таким чином, застосування цих методів забезпечило глибоке та всебічне розкриття проблематики виховання молоді у працях Олександра Тисовського, а також актуалізацію його педагогічних ідей у сучасному контексті. Наукова новизна дослідження полягає в комплексному аналізі педагогічної спадщини Олександра Тисовського, що дозволяє по-новому оцінити його внесок у розвиток національного виховання молоді в Ук…
creator: Андрій КЛІШ
creator: Андрій ЗАГОРСЬКИЙ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 81
ending page: 89
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.9

КАРПАТСЬКИЙ РЕГІОН ПЕРІОДУ ПЕРШОЇ СВІТОВОЇ ВІЙНИ В ІСТОРИЧНІЙ БЕЛЕТРИСТИЦІ (НА ПРИКЛАДІ РОМАНУ Д. МЕЙСОНА “ЗИМОВИЙ СОЛДАТ”)
type: item
description: Метою статті є проаналізувати висвітлення Карпатського регіону під час Першої світової війни в історичному романі американського письменника Деніела Мейсона “Зимовий солдат”. Методологія дослідження ґрунтується на принципах об’єктивності, історизму та міждисциплінарного підходу, у роботі застосовано історико-генетичний, історико-типологічний та історико-системний методи. Наукова новизна дослідження полягає в тому, що проаналізовано історичний роман Д. Мейсона “Зимовий солдат”, головний герой якого студент-медик з Відня Луціуш Кшелевскі, служить під час Великої війни на Східному фронті у Карпатах. Охарактеризовано відображення ландшафтної специфіки та поліфонії Карпатського регіону в умовах Першої світової війни. У результаті проведеного дослідження зроблено висновки. Важливою змістовою лінією головного героя є його рефлексії подорожі до місця призначення на Східному фронті (вигаданого села Лемновичі) та інтерпретація вражень про Карпатський регіон, рельєф, кліматичні умови, традиції, звичаї, культуру, побут, національну ідентичність, повсякденне життя цивільного населення. Сюжет роману висвітлює перебіг бойових подій на Східному фронті, питання забезпечення, логістики, комплектування австро-угорської армії, умови та особливість роботи медичної служби, польових шпиталів, відображає різноманітні людські емоції, переживання, емпатію, страждання, досвід під час війни. Деніел Мейсон розглядає Карпати як географічну локацію, плацдарм, екзистенційне пограниччя, фронтир. Роман “Зимовий солдат” Д. Мейсона є важливим для розуміння того як події Першої світової війни на території України у Карпатському регіоні сприймаються та інтерпретуються в сучасній західній літературі
creator: Петро КОСТЮЧОК
creator: Ірина СОЛОНЕЦЬ
creator: Лілія ЩЕРБІН
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 90
ending page: 96
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.10

УКРАЇНСЬКА ГОЛОВНА ВИЗВОЛЬНА РАДА: СТРУКТУРА, ПОЛІТИЧНА ПРОГРАМА
type: item
description: Метою статті є всебічний аналіз передумов створення Української Головної Визвольної Ради з акцентом на особливості її структури та політичної програми, яка формувалася в умовах воєнно-політичних викликів середини ХХ ст. Методологія дослідження базується на засадах історизму, об’єктивності та системного підходу до аналізу структури та політичної програми Української Головної Визвольної Ради. Також використано комплекс загальнонаукових і спеціально-історичних методів, зокрема аналізу та синтезу, порівняльно-історичного, проблемно-хронологічного, а застосування структурно-функціонального методу дозволило охарактеризувати внутрішню організацію УГВР та її роль у координації визвольного руху. Важливе місце посідає джерелознавчий аналіз програмних документів УГВР, серед яких – «Універсал УГВР» та «Платформа УГВР», що дозволяє реконструювати ідеологічні засади організації. Висновки. Встановлено, що Українська Головна Визвольна Рада починаючи із 1944 р. функціонувала як понадпартійний координаційний центр українського визвольного руху, об’єднуючи представників різних політичних середовищ на основі спільної програмної платформи та мети – боротьби за державну незалежність. Показано, що процес її створення відбувався в умовах політичної фрагментації, ідеологічної поляризації та конкуренції за лідерство, що суттєво ускладнювало консолідацію українських сил і зумовлювало обмежену підтримку з боку окремих політичних груп. Доведено, що програмні документи УГВР відображали синтез націоналістичної ідеології з демократичними цінностями, зокрема ідеями прав людини, політичного плюралізму та соціальної справедливості. Обґрунтовано, що діяльність УГВР була спрямована на внутрішню координацію визвольної боротьби, а також репрезентацію українського питання на міжнародній арені як складової значно ширшої боротьби поневолених народів. Узагальнено, що УГВР стала важливим етапом у розвитку української політичної думки та практики державотворення в умовах війни / окупації.
creator: Максим ЛАНОВИЙ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 97
ending page: 104
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.11

БАБИНСЬКА РЕСПУБЛІКА ЯК АЛЬТЕРНАТИВНЕ СОЦІОКУЛЬТУРНЕ УТВОРЕННЯ РАННЬОМОДЕРНОГО ЧАСУ: ПАРОДІЙНІСТЬ І САРМАТИЗМ (ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ТА УКРАЇНСЬКИЙ КОНТЕКСТИ)
type: item
description: У статті досліджується феномен т.зв. Бабинської республіки (поль. Rzeczpospolita Babińska, 1568‒1677) як унікального альтернативного соціокультурного явища ранньомодерної доби крізь фокус пародійності та еволюцію ставлення до сарматизму. Метою статті є дослідити риси соціокультурної альтернативності в діяльності Бабинської республіки на тлі формування шляхетської культури у Речі Посполитій Обох Народів, а саме сарматизму як її ідеології та панівного стилю. Наукова новизна роботи полягає в оцінці ставлення і належности цього утворення до соціокультурної альтернативи, зокрема релігійних течій, або ступінь критики державних інституцій та панівної церкви. Проаналізовано трансформацію республіки від соціально-критичного товариства, що симпатизувало Реформації, до органічної частини шляхетської «сарматської» культури. Новим у дослідженні теми є саме намагання наблизити Бабинську республіку до українського контексту, дати їй також український вимір. Розглянуто і європейський контекст цього утворення, запропоновано його аналоги (французькі салони, англійський Lord of Misrule). Особливу увагу в статті приділено формам та функціям пародійності, механізмам соціальної критики через гумор, а також унікальній толерантності Бабина до альтернативних релігійних течій. Висновки. Бабинська республіка була унікальним соціокультурним утворенням ранньомодерної доби, що функціонувало близько 110 років. Пародійність становила головний принцип її діяльності. В «республіці» пародіювалися: державні структури, соціальні практики і ритуали, соціокультурні стереотипи. За один з головних критеріїв оцінки Бабинської республіки взято еволюцію її ставлення до сарматизму: від критики протосарматизму (1560-ті ‒ 1590- ті) до повної інтеграції в сарматизм (1634‒1677). Доведено, що Бабинська республіка являла собою парадоксальне поєднання критики та згодом навіть конформізму – «безпечну критику», що дозволяло шляхті висміювати власні вади без зміни суті станової системи. Український вимір Бабинської респ…
creator: Володимир ОКАРИНСЬКИЙ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 105
ending page: 116
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.12

ПОЛІТИЧНІ ТРАНСФОРМАЦІЇ В УГОРЩИНІ У 1932–1936 РОКАХ: ФОРМУВАННЯ УРЯДУ ДЮЛИ ҐЕМБЕША
type: item
description: Мета дослідження – проаналізувати процес формування уряду Дюли Ґембеша та з’ясувати особливості трансформації політичної системи Угорщини у 1932–1936 роках в умовах соціально-економічної кризи та еволюції режиму регента Міклоша Горті. Методологія дослідження ґрунтується на використанні загальнонаукових і спеціальних історичних методів. У роботі застосовано принципи історизму, об’єктивності та системності, а також історико-генетичний, проблемно-хронологічний, порівняльний та аналітичний методи, що дозволило простежити політичні передумови приходу Д. Ґембеша до влади, формування складу його уряду та основні напрями урядової політики. Наукова новизна дослідження полягає у комплексному аналізі політичної ситуації в Угорщині на початку 1930-х років, з’ясуванні ролі уряду Д. Ґембеша у процесах реформування державного управління та розкритті особливостей взаємин між прем’єр-міністром, регентом, парламентом і консервативними політичними колами. У статті також розглянуто вплив економічної кризи та міжнародних чинників на формування внутрішньої політики угорського уряду. Висновки. Дослідження показало, що формування уряду Д. Ґембеша відбулося в умовах глибокої політичної та економічної кризи на початку 1930-х років, що вимагало від правлячих кіл режиму М. Горті пошуку нових методів стабілізації держави. Призначення Д. Ґембеша стало компромісом між різними політичними групами, що визначило суперечливий характер його урядової діяльності. Прем’єр-міністр прагнув розширити соціальну базу влади, модернізувати політичну систему та посилити роль виконавчої влади, одночасно зберігаючи основи існуючого режиму. Його політика поєднувала реформаторські декларації з тенденціями до централізації управління і посилення авторитарних елементів влади. Разом з тим значний вплив консервативної еліти та необхідність дотримання політичного компромісу обмежували можливості реалізації більш радикальних перетворень. У підсумку діяльність уряду Д. Ґембеша стала важливим етапом еволюції політичної сист…
creator: Леррі РОНАЙ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 117
ending page: 124
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.13

НАРИС РОЗВИТКУ АЛЬТЕРНАТИВНОЇ МУЗИКИ ТЕРНОПОЛЯ ЯК КОНТРКУЛЬТУРИ МІСТА 1991–2014 РР.
type: item
description: Стаття присвячується становленню та розвитку альтернативної музики Тернополя 1991–2014 рр. як головного елементу альтернативної культури і контркультури міста. Метою статті є висвітлити ключові етапи цього розвитку, особливості та відмінності його складових. Окреслено економічний, логістичний і соціально-культурний стан міста наприкінці існування радянської України та ранньої незалежності задля з’ясування умов становлення і розвитку музичної контркультури Тернополя. Наукова новизна полягає у розгляді розвитку альтернативної музики Тернополя через призму діяльності локальних музикантів, гуртів, фестивалів та додаткової музичної інфраструктури у місті. У статті також охоплено вплив іноземних і немісцевих гуртів та жанрів на тенденції розвитку та становлення тернопільських формацій. Такий підхід дозволяє ширше осягнути розвиток незалежної музики Тернополя у межах України та спростувати статус «провінційності» міста. Значну увагу приділено діяльності гуртів «Nameless», «Ті, що падають вгору», «Холодне Сонце», «Los Colorados», «Orthodox», «Satrias» й інших. Також висвітлено фестивалі та музичні конкурси, зокрема «Нівроку», «Висадка», «Файне Місто», «Гамселить», «Koza Music Battle» та їх вплив на розвиток музичної контркультури Тернополя. Окремим важливим фактором для розвитку контркультури міста є постать Ігоря Пелиха. Стаття має міждисциплінарний характер і базується на поєднанні історичних, культурологічних і музикознавчих методологічних підходів, що дозволяє комплексно викласти проблематику питання статті. Також стаття дотримується підходу Digital Humanities, зокрема у використанні електронних архівних даних, електронної публіцистики й інших цифрових джерел, що дозволяє вичерпно й якісно висвітлити нарис альтернативної музики Тернополя в окреслений хронологічний час. Висновки. Альтернативна музика Тернополя пройшла шлях від становлення наприкінці 1980-х, становлення ключових гуртів та фестивальної діяльності у 1990-х, початку 2000-х, до популяризації в інтернет-мережі…
creator: Андрій СТОЙКІВ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 125
ending page: 136
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.14

ІНСТИТУЦІЙНІ МЕХАНІЗМИ ІНФОРМАЦІЙНОЇ СТРАТЕГІЇ РОСІЙСЬКОЇ ФЕДЕРАЦІЇ ЩОДО УКРАЇНИ (2000–2013): ДИСКУРСИВНА ПІДГОТОВКА АГРЕСІЇ
type: item
description: У статті проаналізовано комплекс інституційних чинників та механізмів, що визначали динаміку інформаційного впливу Російської Федерації на політичний та правовий простір України протягом 2000–2013 рр. Розглядається процес поступового перетворення інформаційних операцій на системний інструмент державної політики, спрямований на деструкцію національної ідентичності та обмеження зовнішньополітичної суб’єктності держави. Особлива увага приділяється вивченню того, як маніпулятивні наративи інтегрувалися у міждержавні угоди та внутрішнє законодавство України, створюючи передумови для гібридного вторгнення. Мета статті. Дослідження спрямоване на виявлення та аналіз процесів формування й інституціоналізації інформаційної стратегії Російської Федерації щодо України у період 2000–2013 рр. Автор обґрунтовує концептуальну тезу, згідно з якою інформаційні кампанії зазначеного періоду не були випадковими актами пропаганди, а виступали цілеспрямованим інституційним механізмом формування політико-правових та когнітивних передумов для системної дестабілізації державного суверенітету України. У статті детально аналізується еволюційна трансформація класичних інструментів «м’якої сили» у агресивну стратегію дискурсивного домінування та структурної ерозії національних державних інститутів. Методологія дослідження. У роботі застосовано сукупність загальнонаукових та спеціальних історичних методів, що ґрунтуються на засадах критичного дискурс-аналізу офіційної документації, стенограм міждержавних переговорів та публічних виступів вищого військово-політичного керівництва Російської Федерації. Застосування інституційного підходу дозволило розглянути інформаційну стратегію як розгалужену систему сталих норм, організаційних практик та правових пасток. Метод системного аналізу допоміг реконструювати взаємозв’язок між штучно створеними енергетичними конфліктами, ідеологічними гуманітарними концептами та стратегічними військово-політичними домовленостями, зокрема Харківськими угодами. Контент-ан…
creator: Тетяна ШТАГЕР
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 137
ending page: 146
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.15

СУСПІЛЬНІ НАСТРОЇ НАСЕЛЕННЯ ВОЛИНСЬКОЇ ГУБЕРНІЇ У ПЕРІОД ПЕРШОЇ СВІТОВОЇ ВІЙНИ
type: item
description: Мета статті полягає у висвітленні змін суспільної свідомості і настроїв населення Волинської губернії, детерміновані Першою світовою війною, що створює підґрунтя для проведення історичних паралелей із сучасністю. Основа методології складається із загальнонаукових (аналізу, синтезу, індукції, дедукції) та спеціальних історичних (історико-типологічного, історико-системного) методів, що поєднуються з реалізацією принципів історичного дослідження. Наукова новизна роботи зводиться до комплексного та ґрунтовного вивчення проблеми, що розкриває тему трансформації суспільних настроїв населення Волині під час Великої війни. Висновки. Початок Першої світової війни відзначився високим рівнем патріотичного піднесення, який внаслідок воєнних дій та складних економічних умов зазнав кардинальної трансформації
creator: Павло ЩЕРБАНЮК
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-26
publication date: 2026-05-26
number: 1
starting page: 147
ending page: 153
doi: 10.32782/2307-7778/2026.1.16